ЧИННИКИ ТА ПЕРЕДУМОВИ ФОРМУВАННЯ НОВИХ ТИПОЛОГІЧНИХ ОЗНАК РЕГІОНУ СХОДУ УКРАЇНИ - Голоднов , Олександр Іванович; Швець, Віталій Вікторович; Соколенко, Костянтин Валерійович (Сучасні технології, матеріали і конструкції в будівництві, 2023)
Досліджено передумови та чинники формування регіону нового типу на сході України. Встановлено принципи та завдання ефективної регіональної політики в сучасних умовах. Типологічні відмінності дозволяють визначати закономірності функціонування, формування та розвитку регіонів. Проблеми та завдання розвитку регіонів які вирішуються у процесі містобудівного планування, залежать від типу та основних ознак функції та форми регіону. Після де окупації держава отримає два чинники, що формуватимуть проблему зміни територіально – планувальної організації регіону та області. Це фактор кордону та фактор реінтеграції регіону, що перебував під окупацією тривалий період. Тенденції розвитку урбанізованих територій та міських агломерацій, підсилюють процеси формування територіальних систем розселення на над обласному, обласному та над районному рівнях. Узагальнені цілі регіональної політики визначають прогнозну стратегію розвитку регіону. Структура регіонального прогнозу повинна включати наступні типи: демографічний, природно ресурсний, економічний. Генеральна схема планування території України ставить за мету встановлення державних пріоритетів щодо раціональних видів та режимів використання території країни, з урахуванням соціально-економічних потреб, екологічних обмежень, ресурсних можливостей та регіональні відмінностей. Загальна схема визначає передумови, що сприяють використанню території України. Для східного регіону України постає завдання функціонального впорядкування планувальної структури враховуючи зміну форми. Головним формоутворюючим аспектом виступає кордон держави. Похідним елементом також становляться об’єкти, ділянки військового призначення, що формують опорний каркас поясу безпеки. Містобудівний аналіз дозволяє зробити висновок, що прикордонний регіон матиме конфігурацію з зоною впливу до 50 км - перша зона екзистенційної небезпеки. До 200 км загальна полоса прикордонного регіону, що відчуватиме вплив кордону з ворожою державою. В першій зоні очікувано реалізація заходів обмежувального характеру, структурна трансформація шляхів сполучення та доріг, трубопровідної інфраструктури, та іншого, загальне зменшення населення та мережі поселень. У загальній полосі формуються межселенні зв’язки орієнтовані у напрямку центру. Потенційною загрозою є деіндустріалізація регіону, занепад монопоселень орієнтованих на вугільно-добувну галузь.