ТЕХНОЛОГІЧНІ ПІДХОДИ ДО ПЕРЕРОБКИ БУДІВЕЛЬНИХ ЗАВАЛІВ У КОНТЕКСТІ ПІСЛЯВОЄННОГО ВІДНОВЛЕННЯ - Базарник, Юрій; Сомар, Галина; Сень, Олександр (Сучасні технології, матеріали і конструкції в будівництві, 2026)
Метою роботи було проведення розгляду принципів циркулярності й сталого розвитку у будівельній сфері в умовах післявоєнного відновлення. Збір загальної інформації щодо класифікації будівельних завалів проводився шляхом аналізу аналітичних звітів, законів та нормативно-планових документів. Для вивчення наявних підходів до формування комплексної оцінки ефективності технологій переробки завалів застосовувався метод узагальнення та систематизації. Обробка статистичних даних про обсяги руйнувань виконувалася за допомогою статистичного аналізу та аналізу даних. Техніко-технологічний аналіз використовувався для оцінювання технічної реалізованості процесів сортування, подрібнення та подальшої переробки будівельних матеріалів. Виявлено, що станом на 01.05.2024 у місті Харкові загалом зруйновано 4073 об’єкти багатоквартирної забудови в адміністративних районах. У Салтівському адміністративному районі, розташованому в східній частині міста Харкова, зруйновано 865 одиниць житлової забудови, тоді як у Київському районі на північному сході міста – 823. У роботі були проаналізовані руйнування в Харківській області, соціально-інфраструктурні навантаження у Львівській та специфічні екологічні й транзитні умови Закарпатської областей. Сукупний показник прямих економічних збитків, завданих Україні з початку повномасштабного вторгнення, склав понад 155 мільярдів доларів. Внаслідок масових руйнувань утворилися значні обсяги будівельних відходів, які становлять серйозну екологічну загрозу та потребують невідкладного вирішення. Аналіз інформації з відкритих джерел та засобів масової інформації продемонстрував, що застосування комплексного підходу до управління будівельними завалами на основі принципів циркулярної економіки дозволяло не лише мінімізувати екологічні наслідки масового руйнування інфраструктури, а й сприяло ефективному використанню вторинних ресурсів у процесі відновлення постраждалих територій. Практичне значення дослідження полягало у можливості застосування отриманих результатів для розробки ефективних стратегій управління будівельними відходами в умовах післявоєнного відновлення, зокрема шляхом впровадження систем сортування, переробки та повторного використання вторинних матеріалів на національному та регіональному рівнях.