ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНІ ДОСЛІДЖЕННЯ ТЕХНОЛОГІЇ СКЛЕЮВАННЯ ТРІЩИН ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ ПРОСОЧУВАННЯМ - Молодід, Олександр Станіславович; Плохута, Руслана Олександрівна (Сучасні технології, матеріали і конструкції в будівництві, 2019)
Найбільш поширеними пошкодженнями залізобетонних горизонтальних конструкцій є тріщини в нижній (розтягнутій) зоні. Вплив агресивного середовища на арматуру, через тріщини, може призвести до її корозії, порушення зчеплення з бетоном та зниження міцності залізобетонних конструкцій. Для попередження згубного впливу зовнішнього середовища на арматуру конструкцій тріщини потрібно ремонтувати. Згідно рекомендацій ДСТУ Б В.3.1-2:2016 та Європейського стандарту EN 1504 ремонт пошкоджень залізобетонних конструкцій у вигляді тріщин можна виконувати способом ін’єктування чи просоченням в них ремонтних розчинів. З метою дослідження технології ремонту залізобетонних конструкцій просоченням ін’єкційного розчину в тріщини було заплановано та виконано ряд експериментальних досліджень. Такі експериментальні дослідження були спрямовані на виявлення здатності склеювання тріщин в бетоні з різною шириною розкриття за допомогою композитного матеріалу «Консолід 1» та спеціально розробленого «лоточка» а також дослідження склеювання арматури з бетоном в разі порушення їх зчеплення. У статті наведена методика підготовки експериментальних випробувань, описано методи їх виконання та представлено їх результати. Для виконання експериментальних досліджень використовували залізобетонні зразки зі штучно створеними тріщинами з шириною розкриття від 0,05 мм до 0,8 мм та різної глибини. Згідно результатів експериментальних досліджень встановлено, що дана технологія є ефективною при ширині розкриття тріщин до 0,5 мм. При цьому, бетон навколо тріщини з шириною розкриття 0,05 - 0,2 мм склеюється повністю, з шириною розкриття 0,25 - 0,5 мм склеюється в глибині (в вершині) тріщини. В деяких зразках при повторному завантажені тріщини утворилися паралельно існуючим – склеєним. Значення повторно прикладеного руйнівного зусилля склало від 50 до 110 % від руйнівного зусилля до просочення.